Od budžetskog deficita do socijalnih mera (28.05.2024)
U superizbornoj godini vlast u Rumuniji ima nimalo lak zadatak da identifikuje finansijske odgovore za višegodišnji budžetski deficit.
![Foto: pixabay.com Foto: pixabay.com](https://www.rri.ro/wp-content/uploads/2024/04/bani-euro-finante-foto-pixabay.jpg)
Corina Cristea и Mircea Mihai, 28.05.2024, 11:45
U superizbornoj godini vlast u Rumuniji ima nimalo lak zadatak da identifikuje finansijske odgovore za višegodišnji budžetski deficit. Poštuju se pojedini zahtevi kao se ne bi probila gornja granica koju Brisel budno prati, a pokušaj da se pronadje zajednički imenitelj za funkcionisanja države pod povoljnim uslovima rezultirao je izradom državnog budžeta sa deficitom od 5%, za 0,68% niži u odnosu na prethodnu godinu. Prema objavljenim podacima Ministarstva za finansije, budžetski deficit je u prva četiri meseca tekuće godine već dostigao 3,24% bruto društvenog proizvoda, i za 2% je viši nego u istom periodu prošle godine. Budžetski prihodi bili su od oko 37 miliardi evra i povećani su za 15% godišnje, uključujući ovde i prihode od pdv-a, poreza na profit i ličnih dohodaka. Budžetski troškovi su povećani za 29%, uglavnom posle povećanja ličnih dohodaka, socijalne pomoci i dobara i usluga i iznose oko 48 miliardi evra.
Na budžetski deficit, po oceni minstra za finansije, u aprilu uticala je isplata penzija pre prvomajskih i uskršnjih praznika. Vlast treba da vodi računa da će se Rumunija od 1. jula pridružiti Evropskoj direktivi o minimalnoj plati u privedi. Direktivi koja predvidja da minimalac treba da iznosi namanje 50% prosečne plate u privredi. Povećanje minimalne plate u privredi sa 660 evra na oko 740 evra naćiće se na dnevnom redu Vlade ove nedelje, dok će se iznos oslobodjen poreza povećati sa 40 na 60 evra. Odluke su donete u okviru vladajuće koalicije Socijaldemokratske partije (PSD) i Nacionalne liberalne partije (PNL). Takodje, odlučeno je i da se ograniči trgovinska marža na domaće proizvode. Očekuje se da se ova odluka donese u narednom periodu.
Premijer Marčel Čolaku je izjavio:,,Ovaj koncept je primenjen u Francuskoj kako bi se zaštitili domaći proizvodjači. U Rumuniji nemamo jedan večinski ritejl sa rumunskim kapitalom, za razliku od Poljske. U ovakvoj situaciji potrebno je da tražimo rešenja kako bismo zaštitili domaće proizvodjače.“
Socijaldemokratska partija i Liberalna partija razmatrale su i pitanje smanjenja budžetskih troškova na najmanju meru do prvog godišnjeg rebalansa državnog budžeta.