Expoziția „Tezaurul de la Sveștari. Din aurul tracilor sud-dunăreni”
La Muzeul Național de Istorie a României din capitală, MNIR, a avut loc deschiderea unei expoziții deosebite - Tezaurul de la Sveștari.
![Expoziția „Tezaurul de la Sveștari. Din aurul tracilor sud-dunăreni” Expoziția „Tezaurul de la Sveștari. Din aurul tracilor sud-dunăreni”](https://www.rri.ro/wp-content/uploads/2023/10/foto-MNIR-Expozitia-Tezaurul-de-la-Svestari-Din-aurul-tracilor-sud-dunareni.png)
Ion Puican, 24.12.2022, 16:14
La Muzeul Național de Istorie a României din capitală, MNIR, a avut loc deschiderea unei expoziții deosebite – Tezaurul de la Sveștari. Din aurul tracilor sud-dunăreni, expoziție ce reînnoadă colaborarea muzeală în domeniul istoric și arheologic cu vecinii noștri bulgari. Tezaurul de la Sveștari (nord-estul Bulgariei) a fost descoperit în noiembrie 2012 în necropola tumulară a unui oraș fortificat, construit în secolul al IV-lea î.Hr. Despre această colaborare și despre piesele prezente în expoziție am stat de vorbă cu managerul MNIR, Ernest Oberländer-Târnoveanu:
După o întrerupere de peste 45 de ani, Muzeul Național de Istorie a României și Institutul Național de Arheologie și Muzeu de la Sofia și-au reluat colaborarea în propriile țări. Anul acesta, în aprilie, s-a deschis o mare expoziție la Sofia, la sediul Institutului Național de Arheologie, despre armamentul elitelor tracice. Cu acest prilej, Muzeul Național din București și Institutul de Studii Eco-Muzeale din Tulcea (estul României) au fost prezenți cu piese fastuoase din mormântul princiar de la Agighiol (sfârșitului secolului al IV-lea î.Hr.). Ca o replică la această expoziție, pe 8 decembrie s-a deschis la București o expoziție absolut minunată, cu piese din unul din morminte regale de la Sveștari.
Această expoziție se încadrează într-o temă mai mare, pentru că la Muzeul Național de Istorie a României este deschisă expoziția Dacia, ultima frontieră a romanității și, împreună cu Tezaurul Istoric, împreună cu copia Columnei lui Traian, această expoziție de obiecte de aur din mediul getic de la sud de Dunăre vine într-o fericită completare și permite publicului vizitator să cunoască un aspect deosebit al artei si civilizației geților, care făceau parte din lumea tracică, așa cum au făcut parte și dacii. Ne-am gândit că, cel mai bun loc pentru aceste superbe bijuterii de aur getice este Tezaurul. Adică piesele de la Sveștari să stea alături de verișoarele și verișorii lor descoperiți pe teritoriul României.
Ce poate vedea publicul în expoziție? Ce este deosebit la acest tezaur? Ce a făcut să fie atât de extraordinară această descoperire arheologică? Ernest Oberländer-Târnoveanu:
Aș începe cu situl: așezarea fortificată este una din marile centre de la sud de Dunăre. Arheologii bulgari și istoricii bulgari și mulți dintre colegii noștri români consideră că acolo a fost așezarea Helis, capitala a lui Dromichaites. Și acolo s-au întâmplat lucrurile povestite de Diodor din Sicilia despre întâlnirea lui Dromichaites cu regele Lysimachus și cu fiii lui, înfrânți pe câmpul de bătălie. De jur-împrejurul acestei așezări, care este situată într-un peisaj mirific, este o necropolă tumulară cu tumuli de mari dimensiuni. Unul din acești tumuli a fost cercetat de arheologul bulgar doamna Diana Gheorghieva și a avut un noroc extraordinar. A găsit o situație pe care rar poți să o dovedești arheologic: în mantaua tumulului era încastrată o relicvă naturală, respectiv un uriaș stejar antic.
Stejarul este pentru indo-europeni un arbore sacru consacrat lui Zeus, tatăl zeilor. Între ramurile acestui stejar, care a fost cuprins în mantaua tumulului, a fost depusă o casetă de lemn, în care au fost atât bijuterii feminine, cât și piese de harnașament. Tumulul era un mormânt, cu o structură de piatră, cu o încăpere boltită din piatră, o inovație tehnologică importantă în secolul al IV-lea, sfârșitul secolului al IV-lea, începutul secolului al II-lea înainte de Hristos. În acest mormânt au fost îngropate două personaje, fără îndoială, și în legătură cu comoara. Și, pentru prima oară, arheologii au putut să documenteze că un mormânt regal a fost construit în jurul unui copac sacru. Deci locul devenea sacru și personajele care erau acolo îngropate se plasau sub protecția cea mai înaltă posibilă a tatălui zeilor. Tezaurul, așa cum pot vedea vizitatorii, este alcătuit atât din podoabe feminine, este vorba de diademe și brățări decorate cu reprezentări de animale mitologice sau fantastice. Este vorba de grifoni sau capete de lei, și piese de harnașament.
Deci avem, pe de o parte, o ofrandă feminină și, pe de altă parte, o ofrandă masculină. Din tot ce cunoaștem în acest moment din descoperirile de morminte princiare, apare foarte clar faptul că aceste elite ale tracilor, fie că erau la gurile Dunării, la Agighiol, fie ca sunt în Câmpia Munteană, la Peretu și în multe alte locuri, dar aceste două descoperiri sunt exemplare, considerau că viața de după moarte continuă cu aceleași elemente ca și viața lor pământeană. În viața lor pământeană erau conducători militari. Și calul făcea parte din prezența regală, calul de călărie. Si acest rege anonim a depus piese de harnașament din aur care împodobeau curelele calului său favorit, iar pe de altă parte, soața lui a depus bijuterii. Pentru că, nu-i așa, nu puteai să te prezinți în fața zeilor fără ceea ce avea atât de caracteristic ca element de marcare a poziției sociale pe pământ, cum erau bijuteriile de aur.
Prin ce sunt unice şi valoroase piesele tezaurului găsit în Bulgaria? Revine la microfon managerul Muzeului Național de Istorie a României:
Aceasta sunt lucrate în ateliere grecești de cea mai buna tradiție clasică, pentru că în secolul al IV-lea geții erau de multă vreme în contact cu grecii și preluaseră elemente importante ale civilizației grecești. Și apreciau, pe lângă vin şi probabil pește, și podoabele acestea lucrate cu o mare măiestrie. Așa cum le vedem, sunt podoabe regale. Nu erau accesibile oricui și nu este foarte frecvent să ai șansa să ai într-un muzeu cum este Muzeul Național de Istorie de la București, o asemenea descoperire. Această comoară de la Sveștari nu a călătorit foarte mult în străinătate. Expoziția va fi prezentată publicului român și turiștilor străini până în luna iunie, iar pandantul, marea expoziție Dacia, ultima frontieră a romanității, care de fapt înglobează și acest subiect, și această expoziție, va fi prezentată publicului până la sfârșitul lunii mai, deoarece în luna iunie ea va fi prezentată în Italia, la Muzeul Național Roman, în cadrul unei expoziții foarte importante.