מורשת יהודית ברומניה 07.07.2024
היסטוריה קצרה על נוכחות היהודית בוולכיה – חלק שלישי ואחרון
![מורשת יהודית ברומניה 07.07.2024 מורשת יהודית ברומניה 07.07.2024](https://www.rri.ro/wp-content/uploads/2024/02/RRI-logo-banner-mare-1200-latime-albastru-mare.jpg)
Marian Marom (מריאן מרום), 09.07.2024, 09:39
שלוש שנים לאחר מהפכת 1848, הוקם בית הספר היהודי-רומני הראשון, במקביל למתן גישה, מוגבלת יחסית, לנוער היהודי ללמוד בבתי הספר הממלכתיים. הסיבות להקמת מערכת חינוך פרטית לילדים יהודים היו מגוונות כגון צעדים מפלים הגבלת מספר המקומות ליהודים בבתי הספר הממלכתיים, הצורך במתן חינוך יהודי ספציפי, ע"י הוראת השפה העברית והיהדות, היעדר אמצעים כספיים לגשת לבתי ספר ציבוריים, יסודיים ותיכוניים, שבהם היהודים חויבו לשלם מסים, האיסור ללבוש סמלים של הדת היהודית.
הנטייה לאינטגרציה עושה את דרכה בצורה יותר ויותר ברורה בסביבת הרוב בקרב היהודים. ראוי לציין שמנהיגי המהפכה הרומנית, מבצעי שינויים דמוקרטיים-ליברליים כמו מיהאיל קוגלניצ'אנו, C.A, Rosetti ואחרים עודדו תהליך שילוב זה, וקראו לילדים יהודים ללמוד בבתי ספר ממלכתיים, לצורך השתתפותם של נציגים ממוצא אתני זה בחיים הציבוריים.
היו גם פוליטיקאים בעלי גישה אנטישמית, שהתנגדו להתנהגות הדמוקרטית הזאת, שביקשו לחסום את הדרך לפעילות חברתית-תרבותית וכלכלית של האוכלוסייה היהודית. נטייה זאת מצאה את ביטויה בוויכוח החריף, על הסעיף 7 להסכם השלום משנת 1878, שקבע עד 1919 את מעמדם המשפטי של היהודים, וגם את חוק החינוך משנת 1893, שהגביל את האפשרות של היהודים ללמוד בבתי ספר ממלכתיים, כמו גם חוקים מפלים אחרים במישור הכלכלי.
למרות קשיים אלו, שהיו מנוגדים לנטייה למודרניזציה של החברה הרומנית, בחלק השני של המאה ה-19 ובעשורים הראשונים של המאה ה-20, התמקמו בבוקרשט אישים רבים המשתייכים לאתניות היהודית, בתחומים השונים ביותר. הם תרמו, כפי שצויין ע"י נציגי דעת הקהל הדמוקרטיים, לפיתוח הכלכלה, המדעים, הרפואה, הספרות, האמנויות, ההשכלה בכל התארים, וסימנו את ההיסטוריה של התרבות הרומנית המודרנית.
כך, במישור הכלכלי, יש לציין בראש אנשי כספים כמו יעקב מרמורוש ומאוריציו בלנק אשר הקימו את הבנק מרמורוש-בלנק בשנת 1848, את משפחת הבנקאים אליאס, מנחם האב וז'אק הבן אשר יחד עם הפוליטיקאי אמיל קוסטינסקו יסדו בשנת 1897 את הבנק הכללי של רומניה. ז'אק אליאס היה איש הכספים הראשון שהוריש לאקדמיה הרומנית, למטרות צדקה ועידוד המדע, ירושה ניכרת שכללה סכומי כסף, נדל"ן וקרקע וגם העניק לבירה בית חולים מודרני אשר עדיין פועל גם ימינו אנו.
עדיין ביחס לתחום הכלכלי פיננסי, כפי שעולה מה"אנציקלופדיה של רומניה" שהופקה ביוזמתו של הסוציולוג דימיטרי גוסטי, בשנים שבין המלחמות הוקמו ופותחו מפעלים תעשייתיים רבים, מוסדות פיננסיים-בנקאיים, שהפכו את בוקרשט למרכז כלכלי רב עוצמה. בתהליך זה תפסה תרומת ההון היהודי מקום חשוב. כך שבסוף 1938 פעלו בבוקרשט 1279 מפעלי תעשייה של בעלים יהודים.
בעשורים האחרונים של המאה ה-19 ובחלק הראשון של המאה ה-20 בולטת נוכחותם של האחים שוורצפלד היסטוריונים ועיתונאים, של Barbu Lăzăreanu, פובליציסט, מקדם הפצת תרבות המונים, מפרש של פולקלור רומני, הוריה קארפ, פובליציסטית, סנטור ומשתתף בפורום המחוקקים במדינה, לוחם בלתי נילא לשילוב היהודים בחברה הרומנית. המישור של הפובליציזם כולל גם את ברבו בראנישטאנו, זלצר סאראצאנו, ועוד רבים וטובים. בתחומים רבים ומגוונים ומאזורים נוספים ציינתי ברובריקה הזאת במשך השנים, אישים חשובים מקרב יהודי רומניה כולה.
עד כאן חלק השלישי ואחרון על קיצור תולדות עם ישראל בוולכיה