האירוע המרכזי 30.01-05.02.2022
האירוע המרכזי 30.01-05.02.2022
![האירוע המרכזי 30.01-05.02.2022 האירוע המרכזי 30.01-05.02.2022](https://www.rri.ro/wp-content/uploads/2023/10/eveniment-top-2021-ciuca-premier.png)
Andrei Czitron (אנדריי ציטרון), 05.02.2022, 18:03
מצב כוננות מוארך ברומניה
מצב הכוננות מוארך ברומניה ב־30 ימים נוספים, החל מ־7 בפברואר. יחולו בהמשך מרבית ההגבלות. שינוי חשוב הוא כי תתאפשר גישה לסופרמרקטים ולקניונים גם לאנשים שאינם מחזיקים בתעודת קוביד, כלומר אלו שלא התחסנו, לא חלו בקוביד והחלימו או לא ביצעו בדיקה. בתורו, משרד הבריאות שינה את הכללים בכל הנוגע לבידוד עבור אנשים מאומתים בקוביד־19, ותקופת הבידוד קוצרה ל־7 ימים, לעומת 10 ימים, עבור לא מחוסנים ול־5 ימים, לעומת 7 ימים, עבור מחוסנים. רומניה עברה, ביום שלישי, את מספר ההידבקויות הרב ביותר מתחילת מגפת נגיף הקורונה — 40,000 מקרי קוביד־19 חדשים ב־24 שעות. אפילו בתנאים הללו, הרשויות הודיעו כי אף מחוז לא הגיע לרף של 75% בתפוסת המיטות המוקצות לחולי קוביד־19. כך, על פי התקנות החדשות, בתי הספר והגנים ימשיכו בלימודים במתכונת נוכחות פיזית ברחבי המדינה, אפילו אם מספר ההידבקויות בקרב ילדים גבוה מאשר בגלי המגפה האחרים. בכל הנוגע לתעודה הירוקה, הינה תקפה בשטחה של רומניה גם לגבי מי שעברו תשעה חודשים מהמנה השנייה. בכניסה למדינה, עם זאת, התעודה בתוקף רק עם מנת בוסטר במידה ועברו יותר מתשעה חודשים מהחיסון במתכונת מלאה. רומניה מיישרת קו באופן זה עם התקנות האירופיות, שנכנסו לתוקף החל מ־1 בפברואר. לא מחוסנים, שלא החלימו מהמחלה או שאינם מציגים בדיקת קוביד עם תוצאה שלילית, ייכנסו לבידוד של 5 ימים בלבד בכניסה לרומניה.
תקופה פרלמנטרית חדשה בבוקרשט
הפרלמנט ציין ביום חמישי, בישיבה חגיגית, מלאת 15 שנים להצטרפותה של רומניה לאיחוד האירופי. הנאומים התמקדו במצב הבינלאומי הנוכחי ובאתגרים הביטחוניים, הצורך בסולידריות ואחדות בין ארצות האיחוד, וכן עידכון הפרויקט האירופי. ראש הממשלה ניקולאה ציוקה (Nicolae Ciucă) הדגיש כי יציבותה, שגשוגה וביטחונה של רומניה מובטחים באמצעות ההשתייכות לאיחוד האירופי ולנאט"ו. ניקולאה ציוקה:
"האחדות והסולידריות האירופית והטרנס־אטלנטית היא האופצייה בת־הקיימא היחידה כדי לאפשר ניהול יעיל של האתגרים וכדי לנצל הזדמנויות". נציגי המפלגות הפוליטיות העריכו כי הצטרפותה של רומניה לאיחוד האירופי הייתה אחד האירועים החשובים ביותר בתולדותיה של המדינה. נשיא הסנאט, פלורין קצו (Florin Cîțu), סבור כי "באמצעות הרפורמות שלקחה על עצמה, רומניה הינה שחקן אירופי אשר באפשרותו להבטיח המשכיות בתמיכה ביציבות ובחיזוי של המערכת הפיסקלית." לדברי נשיא בית הנבחרים, מרצל צולאקו (Marcel Ciolacu), כעת, 15 שנים לאחר הצטרפותה לאיחוד האירופי, ישנו צורך ב"אגנדה אירופית חדשה עבור רומניה, אשר תבטיח את התפתחותה של המדינה ואת השימוש בהזדמנויות הקיימות ברמה האירופית לטובתם של אזרחי רומניה". ביום שלישי, הסנאט ובית הנבחרים בבוקרשט התחילו בתקופה הפרלמנטרית הרגילה הראשונה בשנה זו. צפויות החלטות לגבי פרויקטים גדולים כמו הצבת תקרה למחירי האנרגיה וסבסוד חשבונות הצריכה עבור צרכנים ביתיים. החוק החוץ־גבולי (Off shore), אשר יחדש את ניצול הגז הטבעי בים השחור, מונח גם הוא על סדר היום.
כוחות צבא אמריקאיים רבים ברומניה
כאלף חיילים אמריקאיים יגיעו בתקופה הקרובה מגרמניה לרומניה, ובסביבות 2,000 יגיעו מארצות הברית לפולין ולגרמניה. על פי הפנטגון, מדובר במשימות זמניות לחיזוק הגנת בעלות הברית האירופיות, בהקשר המתחים עם רוסיה, אשר הציבה כוחות משמעותיים בגבול עם אוקראינה. בכל הנוגע לכוחות הצבא שנשלחו לרומניה, מדובר בגדוד תקיפה ויחידת חיל רגלים, הערוכות לפריסה לטווח קצר. כוחות אלה יתווספו לכ־900 חיילים אמריקאיים המוצבים באופן קבוע ברומניה ולכוחות הנשלחים תקופתית לתרגילים צבאיים משותפים. בוקרשט בירכה על יוזמתה של ארה"ב והעריכה כי זו תהווה גורם הרתעה חשוב נגד התפתחויות ביטחוניות שליליות כלשהן באזור ותתרום לחיזוק יכולותיו ההגנתיות של הצבא. מלבד זאת, נשיא המדינה קלאוס יוהאניס הביע לאחרונה את תמיכתו בהגברת נוכחותן הצבאית של נאט"ו ושל ארה"ב ברומניה ובאזור הים השחור. רוסיה, בתורה, תיארה את החלטת הפנטגון לשלוח כוחות נוספים למזרח אירופה כהרסנית. הקרמלין רואה בכך צעד בלתי מוצדק, המגביר את המתיחות הצבאית ומצמצם את האפשרות להכרעה מדינית.
מפגש מדינות 9B בבוקרשט
ביום חמישי בבוקרשט, נערך סבב התייעצויות במתכונת בוקרשט 9 בנוגע למצב הביטחוני המדאיג בקירבתה של אוקראינה ובאזור הים השחור. שר החוץ של רומניה, בוגדן אאורסקו (Bogdan Aurescu), הפנה את תשומת הלב לצורך באיזון בין צפון לדרום האגף המזרחי של נאט"ו. בוגדן אאורסקו:
"אם נערוך השוואה בין נוכחותה של הברית באגף המזרחי, כולל בחלק הדרומי, היכן שרומניה נמצאת, לנוכחותה העכשווית של רוסיה בגבול עם אוקראינה ובאזור הים השחור, הרי ברור שנוכחותה של נאט"ו הרבה יותר קטנה. כלומר לא ניתן, בשום מקרה, לדבר על היערכות של כוחות הברית אשר מהווה אתגר עבור רוסיה. אורח מיוחד במפגש, שר החוץ הצרפתי, זאן איב לה דריאן, אמר כי נוכחותן של צרפת ושל ארה"ב ברומניה משלימות אחת את השנייה, וכי פריז סבורה כי חיזוק ההגנה וההרתעה תוכל להוביל להפגת המתיחות במצב. בהתייעצויות השתתף גם שר החוץ של אוקראינה, דמיטרו קולבה. מלבד זאת, בהקשר ציון 30 שנים לכינון היחסים הדיפלומטיים בין רומניה לאוקראינה והמצב הביטחוני באזור ובאזור הים השחור, הנשיא קלאוס יוהאניס שוחח בטלפון עם מקבילו האוקראיני, וולודימיר זלנסקי. שני הבכירים דנו במצב הביטחוני בים השחור וביוזמתה של קייב, שמטרתה לחזק את שיתוף הפעולה עם הארצות השותפות באזור זה, וכן ביישום אסטרטגיית האינטגרציה האירופית של אוקראינה.