האירוע המרכזי 18.09-24.09.2022
האירוע המרכזי 18.09-24.09.2022
![האירוע המרכזי 18.09-24.09.2022 האירוע המרכזי 18.09-24.09.2022](https://www.rri.ro/wp-content/uploads/2023/10/ucra-eveniment-top.png)
Andrei Czitron (אנדריי ציטרון), 25.09.2022, 14:40
נוכחות רומנית בהלוויה בלונדון
הנשיא קלאוס יוהאניס, האפוטרופוס של כתר רומניה, מרגרטה והנסיך בן הזוג ראדו השתתפו בהלוויה הממלכתית של המלכה אליזבת השנייה שהתקיימה ביום שני בלונדון. בכינוס הגדול ביותר של מנהיגי העולם במקום אחד בהיסטוריה של כדור הארץ, נכחו יותר מ-2,000 אורחים בסך הכל. קלאוס יוהאניס כתב באחת הרשתות החברתיות: "לאחר שהשתתפתי בהלוויה הממלכתית של הוד מלכותה המנוחה המלכה אליזבת השנייה, הנני מביע שוב, בשם העם הרומני, את צערנו הרב על האובדן הגדול הזה". גם בית המלוכה של רומניה שלח הודעה. "הוד מלכותה מרגרטה קיבלה מהמלכה אליזבת השנייה, לאורך כל חייה, תמיכה שאין שנייה לה, דוגמה של מנהיגות מלכותית ואומץ לב, מגדלור בוהק. המלכה אליזבת נכחה תמיד בחיי משפחת המלוכה הרומנית ושמרה על קשר משפחתי מתמיד" – הדגיש בית המלוכה של רומניה. שני צאצאיהם של המלכה ויקטוריה, אליזבת השנייה והמלך לשעבר מיהאי (Mihai) הראשון של רומניה, שהלך לעולמו ב-2017, היו בני דודים מדרגה שלישית. המלך החדש של בריטניה, צארלס השלישי, הוא ידיד קרוב של רומניה. במתחם של הבית הכחול, בבעלותו של הריבון הנוכחי, בוויסקרי (Viscri), במחוז ברשוב (Brașov) (מרכז רומניה), השגריר הבריטי אנדרו נובל וחברי הקהילה חלקו גם הם כבוד אחרון להוד מלכותה המלכה אליזבת השנייה.
נשיא רומניה בעצרת הכללית של האו"ם
בעצרת הכללית ה-77 של האו"ם, שהתקיימה בניו יורק, הדגיש נשיא רומניה, קלאוס יוהאניס, את הצורך בפתרונות משותפים לגבי אתגרים גלובליים, החל מהמצב באוקראינה ועד לשינויי האקלים או גישה לחינוך. הביטחון האנרגטי היה בין הנושאים שנדונו, וקלאוס יוהאניס הדגיש שאסור שהאנרגיה תהפוך לכלי סחיטה. קלאוס יוהאניס:
"הביטחון האנרגטי מהווה מקור לדאגה עולמית הדורשת פתרונות משותפים ופעולות אחראיות. עלינו להימנע משימוש באנרגיה ככלי סחיטה. הביטחון האנרגטי מדריש השקעות אסטרטגיות במקורות מתחדשים, באנרגיה גרעינית, עם פרויקטים חדשים המכוונים לעתיד, כמו כורים מודולריים קטנים או מימן. הוא גם מדריש מחירי אנרגיה נגישים לאזרחינו. הקשר בין שינויי האקלים, השלום והביטחון צריך להיות בולט יותר בדיונים שלנו, כולל במועצת הביטחון". בכנס בניו יורק גינו שוב הנשיאים וראשי והממשלות את הפלישה לאוקראינה, לאחר הודעת הקרמלין על גיוס חלקי של חיילי מילואים. "רומניה תמשיך לתמוך באוקראינה", הכריז הנשיא קלאוס יוהאניס בישיבת המליאה של העצרת הכללית של האו"ם והזכיר כי בוקרשט הציעה סיוע הומניטרי ישיר ליותר מ-2.3 מיליון פליטים אוקראינים שחצו את הגבול לרומניה במהלך שבעת חודשי המלחמה. נשיא המדינה אמר כי אין הצדקה לתוקפנות צבאית נגד מדינה ריבונית, וציין במקביל כי דמוקרטיה וזכויות אדם אוניברסליות הן שאיפות לגיטימיות עבור האנושות כולה. "רומניה חוזרת על קריאתה לרוסיה להפסיק לאלתר את התוקפנות נגד אוקראינה ולהסיג לחלוטין את כל כוחותיה החמושים" – אמר קלאוס יוהאניס.
שר החוץ הרומני בפגישות בניו יורק
לאחר שוולדימיר פוטין הורה על גיוסם של מאות אלפי אזרחים רוסים כדי להילחם באוקראינה, שרי החוץ של האיחוד האירופי ערכו ביום רביעי פגישת חירום בניו יורק. בהצהרה, הם גינו בחריפות את פעולות ההסלמה האחרונות של רוסיה בהקשר של התוקפנות הבלתי חוקית, ללא התגרות והבלתי מוצדקת נגד אוקראינה. במהלך הפגישה, שר החוץ הרומני, בוגדן אאורסקו (Bogdan Aurescu), גינה בחריפות את פעולותיו האחרונות של הקרמלין, לרבות ההחלטה לגיוס חלקי ולעריכת משאל עם בלתי חוקי באזורים הכבושים של אוקראינה השכנה. לדברי הבכיר הרומני, אלה מייצגים הפרה של עצמאותה, ריבונותה ושלמותה הטריטוריאלית של אוקראינה השכנה, כמו גם של המשפט הבינלאומי, לרבות אמנת האו"ם והעקרונות שעליהם בנוי הסדר הבינלאומי מבוסס הכללים. כמו כן, בוגדן אאורסקו הצהיר כי לא מקובל לחלוטין להשתמש באיום בנוגע לשימוש בנשק גרעיני. ההתפתחויות האחרונות באוקראינה והשפעתן על הביטחון האירופי והאירו-אטלנטי נדונו גם בפגישה במתכונת בוקרשט 9, שנערכה בשולי העצרת הכללית של האו"ם. בוגדן אאורסקו ציין את השימוש ב-B9 כמכשיר שימושי לתיאום טרנס-אטלנטי לאורך כל התקופה שלאחר תחילת מלחמת התוקפנות של רוסיה נגד אוקראינה.
דיונים על אנרגיה, דלקים ושכר
בעוד שראש הממשלה ניקולאה ציוקה (Nicolae Ciucă) מצא, ביום חמישי, בבוקרשט, יחד עם שרי האנרגיה מהאזור, פתרונות להבטחת משאבי הגז ברמה האזורית, חברי הוועדה הכלכלית של הסנאט של רומניה שוחחו עם ספקי האנרגיה והרשויות בתחום אודות הצעדים הכלולים בפקודת החירום הממשלתית להסדרת שוק הגז. עם זאת, עד שתתקבל החלטה, רומניה נותרת נחושה לגבי הצעדים שננקטו כדי למתן את השפעת משבר האנרגיה. דו"ח שהופק על ידי קבוצת ניתוח מבריסל מראה כי בעוד שגרמניה הקצתה מעל ל-100 מיליארד אירו, ברומניה החשבון לתשלום עומד על שבעה מיליארד אירו בלבד. בינתיים הסכימו הצדדים בקואליציית השלטון להאריך את תוקף סבסוד מחיר הדלק עד לסוף השנה. מלבד זאת, שר העבודה, מריוס בודאי (Marius Budăi), הודיע כי קצבת הפנסיה עשויה לגדול ב-10% לפחות מ-1 בינואר. ועם האיגודים והמעסיקים, לדברי השר, יתקיימו דיונים על העלאת שכר המינימום ברוטו במשק. זאת בתנאים שבהם הפרלמנט האירופי קבע כי על המדינות החברות, לרבות רומניה, להבטיח שכר מינימום המאפשר לאזרחים קיום בכבוד, תוך התחשבות ביוקר המחיה וברמת השכר הכללית. נכון להיום, ברומניה, שכר המינימום הוא 2,550 ליי ברוטו, כלומר קצת יותר מ-500 אירו.