האירוע המרכזי 14-20.07.2018
האירוע המרכזי 14-20.07.2018
![האירוע המרכזי 14-20.07.2018 האירוע המרכזי 14-20.07.2018](https://www.rri.ro/wp-content/uploads/2023/10/eveniment-top-2017-01jpg-alt.png)
Andrei Czitron (אנדריי ציטרון), 21.07.2018, 17:34
שוב על חוקי מערכת המשפט
הנשיא קלאוס יוהאניס הגיש ערעור לבית הדין החוקתי נגד מעמד השופטים והתובעים, שעבר תיקון בפרלמנט, אך מסר כי הינו מחוייב לאשר את החוק בנוגע לאירגון מערכת המשפט. בהודעה לעיתונות שנמסרה ביום חמישי, נשיא המדינה דחק בבית המחוקקים להחזיר בדחיפות, בסתיו, את חוקי מערכת המשפט לקודמם ולהעביר תיקונים בהתאם להמלצות ועדת ונציה. נשיא המדינה הטיח ביקורת על האופן חסר השקיפות שבו קואליציית הרוב בממשלה, של המפלגה הסוציאל דמוקרטית (PSD) ומפלגת אחדות ליברלים ודמוקרטים (ALDE) חוקקו וציין כי התוצאה מאוד מדאיגה.
בנוסף, הנשיא הודיע כי פנה לבית הדין החוקתי של רומניה בנוגע לחוק בדבר מעמד השופטים והתובעים. קלאוס יוהאניס: "כרגע מבחינת חוק מס 304/2004 מתוקן, החוק בדבר ארגון מערכת המשפט, עשיתי שימוש לצערי בכל הדרכים החוקתיות שעומדות לרשותי, ולכן אני מחויב על פי החוקה לאשר חוק זה. עם זאת, משמעות הדבר אינה כלל וכלל כי אישורו של חוק זה הושלם! אין זה כך! בנוגע לחוק השני, חוק מס 303/2004, כעת מתוקן, בנוגע למעמד השופטים והתובעים, אשר נבחן לאחרונה על ידי הפרלמנט, אפנה לבית הדין החוקתי בדרישה לקחת בחשבון את המלצות ועדת ונציה".
הנשיא הזכיר לחברי הפרלמנט השייכים לקואליציית הרוב כי הם חייבים את נאמנותם לציבור הבוחרים, אשר בכוונתם להישאר באיחוד האירופי ולא להפוך לדוגמה שלילית באירופה. בתגובה, נציגי קואליציית הממשל מזכירים כי חוקי מערכת המשפט תוקנו בהתאם להחלטות בית הדין החוקתי וטוענים כי דיון מחודש בפרלמנט לא יניב כלום. האופוזיציה, לעומת זאת, מגבה את דרישתו של נשיא המדינה מבית המחוקקים, לקחת בחשבון גם את המלצות ועדת ונציה. ביום שני, שר המשפטים, טודורל טואדר (Tudorel Toader), מסר כי רומניה תמסור את נקודת מבטה הרשמית לועדת ונציה לפני השלמת הדו"ח הסופי של גוף מייעץ זה למועצת אירופה, שחוות דעותיה מכובדות בדרך כלל על ידי המדינות החברות. הוועדה מזהירה כי התיקונים שהובאו לשלושת חוקי מערכת המשפט יערערו, ככל הנראה, את עצמאותם של התובעים והשופטים ברומניה ואת אמונו של הציבור במערכת המשפט.
הקרן הארצית לפיתוח ריבוני הוכרזה כבלתי חוקתית
הקרן הארצית לפיתוח ריבוני תוקם באמצעות החלטה ממשלתית, לאחר שבית הדין החוקתי הודיע כי לא יהיה אפשרי לעשות זאת באמצעות חוק כלשהו, מסר ביום חמישי, שר האוצר הרומני, אאוגן תאודורוביץ (Eugen Teodorovici). ביום רביעי, בית הדין החוקתי של רומניה קיבל את התלונות שהופנו על ידי הנשיא והאופוזיציה, שלפי דבריהם הקמת הקרן כלולה בסמכויות הממשלה, ולא של הפרלמנט, מפני שכך מופר עקרון הפרדת הרשויות במדינה. החוק קבע כי 33 חברות, שבהן מדינת רומניה היא בעלת מניות, יכנסו לתיק הקרן הריבונית לפיתוח והשקעות, אשר הון המניות שלה מגיע ל־9 מיליארד ליי (בערך 2 מיליארד אירו).
בוקרשט מבקשת גיבוי מהאיחוד האירופי עבור המאבק בהשפעות קדחת החזירים האפריקאית
רומניה הגישה לאיחוד האירופי בקשה למימון עבור חקלאים שנפגעו מקדחת החזירים האפריקאית. הבקשה נעשתה ביום שלישי, על ידי שר החקלאות, פטרה דאאה (Petre Daea), בכנס בבריסל של מקביליו מרחבי האיחוד. הסכום יכסה על הפסדי החקלאים הרומנים, שנבעו במישרין משחיטת בעלי חיים נגועים, בעלי חיים שנרשמו כתוצאה מעצירת תהליך יצור בשר חזיר, ובנוסף הפסדים שמקורם בירידת המחירים עבור בשר חזיר באזורים שנפגעו. הסיוע יכסה גם את עלויות החיטוי, השמדת המספוא ועלויות עיבוד, ציין שר החקלאות, אשר הוסיף כי רומניה ממשיכה לנקוט בצעדים להגבלת ההתפרצויות. נכון לעכשיו, רובן ממוקמות ליד הגבול עם אוקראינה. מספר ההתפרצויות הכולל הוא יותר מ־300.
ממשלת רומניה מקצה 1 מיליארד אירו עבור שימור המורשת התרבותית
הממשלה בבוקרשט אישרה מימון עבור שני מיזמי תרבות, בשווי כולל של כ־12 מיליון אירו. מדובר בתוכנית "תרבות אלקטרונית: הספרייה הדיגיטלית של רומניה", וכן תוכנית "אתרים היסטוריים, תיכנון אסטרטגי ומדיניות ציבורית ממוטבת". באמצעות מיזם תרבות אלקטרונית יוצגו בספרייה הדיגיטלית של רומניה 550 אלף מקורות תרבותיים, תיווצר פלטפורמה ממוחשבת מסוג ספרייה דיגיטלית וקטלוג משותף הנקרא culturalia.ro ובנוסף, כ־200,000 מקורות תרבותיים יעברו תהליך דיגיטציה ויוצגו בפורטל europeana.eu, ציינה ראשת הממשלה.
המיזם השני, העוסק באתרים היסטוריים, נועד לנסח את קודקס המורשת התרבותית, והאסטרטגיה הלאומית לשימור אתרים היסטוריים. המיזמים ימומנו מכספים אירופיים ללא החזר. בנוסף ביום חמישי, הממשלה אימצה צו חירום ממשלתי בנוגע לאישור תוכנית ההשקעות בתחום החקלאות. עבור יישומה הוקצה סכום של 1 מיליארד אירו, שעל בסיסו ייחתמו חוזי מימון רב שנתיים. מוטבי תוכנית זו הם רשויות המינהל הציבורי המרכזי, כולל משרד התרבות והזהות הלאומית, וכמו כן מוסדות הכפופים להן, ללא קשר למערכת המימון, ורשויות המינהל הציבורי המקומי. הכספים ישמשו עבור רכישת נכסים הנחשבים לאתרים היסטוריים וחפצי תרבות, באמצעות מימוש זכות הסירוב הראשונה על ידי המדינה, בניית אתרי תרבות שבמסגרתם יתבצעו פעילויות בתחום התרבות, הפצת מידע וחינוך, ביצוע עבודות, עבודות שיקום ו/או מודרניזציה, חיזוקים, שחזור ושיפור אתרים היסטוריים.