Pandemie şi infodemie
Cele mai concrete scenarii, au fost depăşite de realitate. Au fost depăşite şi scenariile care debordează de imaginaţie. În derularea acestei crize abundă şi elementele cinematografice doar că este vorba de realitate.
![Pandemie şi infodemie Pandemie şi infodemie](https://www.rri.ro/wp-content/uploads/2023/10/coronavirus-generic-sursa-pixabay-com.jpg)
Marius Tiţa, 15.03.2020, 07:58
Cele mai concrete scenarii, au fost depăşite de realitate. Au fost depăşite şi scenariile care debordează de imaginaţie. În derularea acestei crize abundă şi elementele cinematografice doar că este vorba de realitate. În general, în filme, ne întâlneam cu o criză mai mult sau mai puţin naturală, nu o dată a fost vorba chiar de un virus. Aveam neapărat şi un super-erou, în costumul de benzi desenate, sau unul cât se poate de obişnuit, poate chiar un anti-erou. Vedeam mereu aceleaşi scene cu catastrofe, căderi, prăbuşiri, lume care aleargă, chipuri hotărâte, în prim plan, în momentele de vârf. Partea malefică nu era om ci extraterestru, fenomen natural, virus sau bacterie, sau vreun produs al erorii umane.
De cele mai multe ori, catastrofele cinematografice cu eroi se petrec în America. Acum avem o situaţie ce pare a evita SUA, mai puţin vizibilă în partea concretă şi teribil de spectaculoasă în partea vizibilă. Ne confruntăm cu o epidemie ridicată deja la gradul de pandemie, semn că nu a putut fi oprită. Am crede că se ştiu puţine despre noul virus, dar vom afla că totul este sub control, că este puţină surpriză în derularea crizei. De vom crede că ştim totul, vom afla despre existenţa unor scenarii sau realităţi oculte, ce ni se dezvăluie doar nouă, chiar dacă nu am făcut nimic să merităm acest privilegiu.
Media, sfera informării publice, joacă un rol esenţial în ceea ce se întâmplă în zilele noastre. Avalanşa de informaţii şi subiecte fac ca informarea să fie o activitate dominantă în viaţa societăţii omeneşti din prezent. Pe lângă fluxul de informaţii de care beneficiază publicul larg, media este şi mecanismul de transmitere a unor decizii şi măsuri ce trebuie să ajungă pe cea mai rapidă cale către beneficiari. Canalele media sau para-media sunt încărcate la maximum şi greu se mai discerne ceva.
Realitatea medicală este resimţită cel mai bine la nivelul unităţilor de profil, acolo unde întregul personal se expune unor riscuri uriaşe. În afara unităţilor medicale se derulează un uriaş proces mediatic care mobilizează timp şi energie la niveluri incredibile. Progresul tehnologic este mai implicat ca niciodată, fiecare telefon mobil devenind un veritabil car de televiziune, care înregistrează şi transmite în direct cu costuri infime. Inamicul este nevăzut dar teribil de grăbit în a se răspândi peste tot.
Deşi, cu cinism sau realism, se consideră că cifrele crizei coronavirusului se află încă sub un nivel tolerabil, tocmai capacitatea situaţiei de a scăpa cu uşurinţă de sub control sperie şi pune în alarmă toate sistemele de securitate. Oficialii încearcă să acţioneze cu un pas înaintea situaţiei, tocmai pentru a nu fi depăşiţi de aceasta. Mobilizarea este generală şi la cotele cele mai intense. Despre măsurile luate peste tot în lume, aflăm imediat, din presă. Tot acolo găsim şi comentarii, revelaţii, poziţii, sfaturi, ştiri false sau, pur şi simplu, intoxicări informaţionale. Desigur, şi definiţia clasică a presei, a mijloacelor de informare în masă, nu mai acoperă realitatea zilelor noastre.
Astfel, presa clasică, obişnuită, cu nume şi adresă, nu mai deţine monopolul informării, sunt o mulţime de canale care emit informaţii către un public cât mai larg, fără să respecte regulile ce guvernează activitatea presei. În acest context, puţini mai pot cita sursa informaţiei şi aproape nimeni nu o mai verifică. Lipsa unor criterii profesionale reduce mecanismele de apărare împotriva dezinformării şi aglomerează scena cu ţinte şi mecanisme false.
Imaginea pandemiei de coronavirus este multiplicată de o activitate media şi pseudo-media care generează un fenomen numit deja infodemia. Termenul nu a fost lansat de vreun centru de cercetare sau monitorizare ci chiar de Organizaţia Mondială a Sănătăţii (OMS), cea care gestionează inclusiv noţiunile de epidemie sau pandemie, din care a creat infodemia, depistată, desigur, în zona circulaţiei informaţiei. Cum criza coronavirusului nu mai este de mult un fenomen strict medical, asistăm, în prezent, la derularea infodemiei, o criză a fenomenului media, cu infestări care afectează valenţele şi efectele unei informări corecte şi eficiente, mai ales în vreme de pandemie.