De-a lungul anilor, toamna, la Bruxelles vedeam afişul EUROPALIA cu numele unei mari ţări invitate. Acum, pe afişele prestigiosului festival cultural este numele României.
Jacques Chirac este unul dintre ultimii europeni care şi-au dominat epoca, militând pentru democraţie şi unitate europeană.
Criza petrolului din 1973 este cunoscută, toată lumea vorbeşte de ea, deşi detaliile au fost uitate de mult timp.
Nu răsărise, încă, soarele, la 1 septembrie 1939, când aviaţia lui Hitler a început bombardarea sălbatică a Poloniei.
Cu o jumătate de an în urmă, când tocmai începea 2019, România era cuprinsă de emoţia preluării unei mari responsabilităţi în cadrul Uniunii Europene.
Patriot, revoluționar, om politic, scriitor, istoric și om care a făcut istorie. Astfel l-am putea caracteriza pe Nicolae Bălcescu, personalitate a românilor din zbuciumatul secol al XlX-lea.
Mult timp, parlamentarii europeni erau o aripă separată a vieţii politice din fiecare ţară a Uniunii Europene.
În urmă cu 220 de ani, într-o localitate din Vâlcea, se năştea Petrache Poenaru, o personalitate fascinantă care avea să dea omenirii stiloul.
Japonia a fascinat întotdeauna prin felul său aparte de a se fi constituit şi de a trăi de mii de ani.
Un document despre viitorul Europei, asumat de un lider francez, nu ar trebui să ne uimească prea mult.
Pentru a IX-a oară de la proclamarea independenţei, în 1991, cetăţenii Republicii Moldova sunt chemaţi să îşi aleagă parlamentarii, cei 101 membrii ai parlamentului unicameral.
Uniunea Europeană are părinţi fondatori şi o istorie marcată cu tratate esenţiale şi carte de diferite culori.
Hora Unirii este unul dintre simbolurile care conturează legenda Unirii Principatelor Române, în 1859, prin dubla alegere a lui Alexandru Ioan Cuza, în Moldova şi Muntenia.