Retrospectiva săptămânii 20.01 – 26.01.2019
Sumar: Cursul de schimb leu/euro a atinge un nou maxim istoric / Zeci de persoane au murit din cauza gripei, în actualul sezon rece / România salută parteneriatul franco-german / Premierul român Viorica Dăncilă a făcut o vizită de lucru la Bruxelles
![Retrospectiva săptămânii 20.01 – 26.01.2019 Retrospectiva săptămânii 20.01 – 26.01.2019](https://www.rri.ro/wp-content/uploads/2023/10/eveniment-top-2017-01.jpg)
Mihai Pelin, 26.01.2019, 11:15
Cursul de schimb leu/euro a atinge un nou maxim istoric.
Leul continuă să se deprecieze tot mai mult în raport cu moneda unică europeană. Miercuri, euro a explodat și a doborât un record istoric, fiind pentru prima dată când a fost cotat la 4,75 lei pentru o unitate, după mai multe creșteri consecutive în zilele anterioare.Tendinţe similare au înregistrat dolarul american și francul elveţian. Analiştii pun deprecierea monedei naţionale în special pe seama dezechilibrului din comerţul exterior al României, valoarea importurilor continuând să o depăşească semnificativ pe cea a exporturilor, iar deficitul comercial tinzând să se adâncească rapid de la o lună la alta. Consilierul BNR, Adrian Vasilescu, a subliniat că această tendinţă a fost şi mai accentuată pe perioada sărbătorilor de iarnă, când importatorii au adus mărfuri, iar magazinele au fost pline. Acum, ei schimbă lei pe valută ca să-şi plătească facturile, a mai spus el.Alte explicaţii pentru tendinţa negativă de evoluţie a leului sunt legate, în opinia specialiştilor, de nivelul destul de ridicat al inflaţiei, de vânzarea de către unii investitori străini a titlurilor de stat româneşti pe care le deţineau, dar şi de incertitudinile privind politicile economice interne, pe fondul unor măsuri sau propuneri care afectează planurile de afaceri ale investitorilor.
Zeci de persoane au murit din cauza gripei, în actualul sezon rece.
Numărul persoanelor care și-au pierdut viața din cauza gripei, a depășit pragul de 30. Pentru a limita răspândirea virusului, autorităţile au decis să ţină şcolile închise, vineri, în toată ţara. Ministrul Sănătăţii, Sorina Pintea, consideră că situaţia este gravă și va decide marţi dacă declară epidemie de gripă, după mai mult de două săptămâni în care numărul bolnavilor a fost mai mare decât cel estimat cu peste 20%. Ea a anunţat că autorităţile au decis să cumpere şi să distribuie încă 25 de mii de doze de vaccin, pentru a fi imunizaţi copii, bătrânii, bolnavii cronici şi gravidele. Potrivit medicilor, vaccinarea este cea mai eficientă metodă de luptă împotriva gripei. Sunt de ajutor şi măsurile de igienă personală: spălarea mâinilor și folosirea măştilor sau a şerveţelelor atunci când oamenii strănută.
România salută parteneriatul franco-german.
Preşedintele Franţei, Emmanuel Macron, şi cancelarul Germaniei, Angela Merkel, au semnat, la Aachen, un nou tratat bilateral. Pe lângă oficialii europeni, la ceremonie a fost prezent și preşedintele român, Klaus Iohannis, ca reprezentant al ţării ce asigură preşedinţia semestrială a Consiliului UE.În contextul european actual, consolidarea proiectului european este o necesitate profundă, a cărei esenţă nu poate sta decât în unitatea și solidaritatea statelor sale membre, a declarat șeful statului român. El a mai spus că acest nou tratat nu este doar o expresie a voinței Germaniei și Franței de consolidare a relațiilor lor speciale și istorice, ci reflectă, în egală măsură, expresia sinceră a angajamentului lor pentru consolidarea proiectului european. Noul tratat are ca fundament politic şi juridic Tratatul de la Élyseé din 1963, cel care a pus bazele reconcilierii istorice dintre Franţa şi Germania.Documentul urmăreşte adaptarea relaţiilor dintre cele două la provocările secolului XXI și întărește legăturile în domeniile economic, al politicii externe şi de securitate, educaţiei şi culturii, cercetării şi tehnologiei, schimbărilor climatice şi mediului, precum şi în materie de cooperare transfrontalieră şi la nivelul societăţii civile.
Premierul român Viorica Dăncilă a făcut o vizită de lucru la Bruxelles.
România rămâne un aliat de încredere al NATO, a declarat, la Bruxelles, premierul Viorica Dăncilă, la finalul întrevederii cu secretarul general al Alianţei Nord-Atlantice, Jens Stoltenberg. Acesta a afirmat, la randul lui, ca NATO şi UE lucrează din ce în ce mai bine în domenii precum securitatea cibernetică şi cea maritimă. Cei doi au trecut în revistă principalele subiecte aflate pe agenda Alianţei. Tot la Bruxelles, Viorica Dăncilă a prezentat priorităţile preşedinţiei României la Consiliul UE, în cadrul sesiunii plenare a Comitetului Economic şi Social European. Şeful guvernului român a punctat priorităţile României, cu accent pe valorile europene comune: coeziune, reducerea decalajelor dintre regiuni. O atenţie deosebită va fi acordată întăririi politicii de apărare şi de securitate, dar şi migraţiei. Se doreşte, totodată, consolidarea pieţei interne, promovarea securităţii cibernetice şi protejarea cetăţenilor în spaţiul virtual. România şi-a propus în acest mandat să avanseze pe dosare care reprezintă interes pentru cetăţeni. Unul dintre ele este cadrul finaciar multianual, asupra căruia România doreşte să avanseze în discuţii astfel încât în toamna acestui an să fie încheiat un acord politic, a mai spus Viorica Dăncilă.
Ziua Unirii Principatelor Române a fost sărbătorită pe 24 ianuarie.
Împlinirea a 160 de ani de la Unirea Principatelor Române a fost marcată în toată țara prin numeroase evenimente. Ceremonii religioase şi militare, depuneri de coroane de flori şi spectacole în aer liber marchează, ca în fiecare an, pe 24 ianuarie, acest moment special, care a prefaţat crearea statului naţional unitar, acum un secol. Pe 24 ianuarie 1859, Alexandru Ioan Cuza – ales, cu o săptămână înainte, domnitor al Moldovei – a fost votat, în unanimitate, şi de Adunarea Electivă de la Bucureşti drept suveran al Ţării Româneşti şi proclamat domn al Principatelor Unite. Trei ani mai târziu, cu sprijinul decisiv al împăratului francez Napoleon al III-lea, Unirea a fost recunoscută internaţional, iar statul a primit numele de România. Domnia de şapte ani a lui Alexandru Ioan Cuza a pus, prin reformele radicale promovate, temeliile instituţionale ale României moderne, continuate ulterior de primul rege al României, Carol I de Hohenzollern-Sigmaringen (1866-1914). L-a urmat nepotul său, Ferdinand (1914-1927), supranumit „Întregitorul”, în timpul domniei căruia, la 1 decembrie 1918, s-au unit toate provinciile istorice locuite de români și astfel s-a născut România Mare.